Disputas: Kirsti Kverndokk Bjerkan
![Kirsti Kverndokk Bjerkan.](/sites/default/files/styles/hero_media/public/2024-09/biletekkbmedium-wide.jpg?h=f7e0dbf8&itok=qFrYxdKe)
Måndag 23. september skal Kirsti Kverndokk Bjerkan forsvare doktorgradsavhandlinga The role of pre- and postoperative patient education a decade after bariatric surgery.
Kirsti Kverndokk Bjerkan (49) arbeider som klinisk ernæringsfysiolog i Helse Møre og Romsdal ved Ålesund sjukehus. Ho er cand.scient. i klinisk ernæring frå Universitetet i Oslo (2001) og har vidareutdanning i kognitiv terapi, trinn 1, frå Høgskulen på Vestlandet (2011).
Måndag 23. september held ho prøveforelesing og forsvarer avhandlinga si for doktorgraden i helse- og sosialfag: Profesjonsutøving – vilkår og utvikling. Ph.d.-studiet blir gitt av Høgskulen i Volda og Høgskolen i Molde i fellesskap. Disputasen er avsluttande del av doktorgradsstudiet.
Disputasen blir halden på norsk og har tittelen «Når fagkunnskap møter levd liv. Betydningen av pasientopplæring mer enn 10 år etter fedmekirurgi».
Om avhandlinga
I Helse Midt-Noreg blei 930 pasientar opererte med gastrisk bypassoperasjon i tidsrommet 2004–2009. I perioden 2018–2020 blei alle desse inviterte til oppfølgingsstudien BAROBS (Baritric surgery observation study), der 546 av pasientane deltok. I avhandlinga har doktoranden brukt delar av data samla inn i og etter BAROBS-studien.
Tolv år etter operasjonen hadde pasientar som deltok i gruppeoppfølging, lågare vektmål (vektnedgang, sekundærvektoppgang og kroppsmasseindeks) enn pasientane som deltok sjeldan eller aldri i gruppeoppfølging. Det var ingen forskjell i fysisk aktivitet, bruk av vitamin- og mineraltilskot eller sjølvrapportert helse.
I studien oppgav 75 prosent at dei brukte multivitamin-mineral-tilskot, 95 prosent brukte vitamin B12, og 70 prosent brukte kalsium med vitamin D-tilskot. Dei som oppgav bruk av tilskot, hadde mindre mangeltilstandar, sjølv om førekomsten også blant dei er høg.
Eit lite utval av BAROBS-deltakarane (22 pasientar) som oppgav å ha magesmerter oftare enn kvar veke, blei inviterte til ei utforskande oppfølgingsstudie nokre år seinare. Kontinuerleg glukosemåling blei testa ut som eit pedagogisk verktøy, med målsetting å utforske samanhengen mellom matinntak og symptom. Resultata var sprikande, men gav likevel pasientane ei god forståing av kva matvarer som påverka blodsukkersvingingar og symptom frå mage-tarmkanalen.
Program
- kl. 10.15: prøveforelesing med følgjande tema: «Ernæringsbehandling av postbariatrisk hypoglykemi»
- kl. 11.00: pause
- kl. 12:15: disputas
Prøveforelesinga og disputasen går føre seg i Granskinga (HS220) i Hans Strøm-huset.
Om du ikkje har moglegheit til å delta fysisk, kan du strøyme arrangementet her (youtube.com).
Programmet for disputasen kan lesast her (PDF-fil).